Velbesøgt workshop i Svendborg om omlægning af fiskeriet til skånsomme redskaber i EU
Troels Hegeland, professor på AAU, gjorde rede for de politiske redskaber, som Fiskerikommissionen har anbefalet for at fremme kystfiskeriet. Kaija Barisa, økonom ved Blue Marine Foundation, fortalte om de både samfundsmæssige og økonomiske gevinster, trawlfrie områder har skabt, og hvordan omlægningen bedst kan gennemføres. FSK-PO havde også fået arrangeret et møde med Charlina Vitcheva, der er direktør i DG Mare, som er den del af kommissionen, der arbejder med fiskeri.
Charlina Vitcheva kommenterede mødet med følgende ord på X: “Listening to the fishing industry is key in the policy-making process – very productive meeting with the Danish small-scale fishers association in the margins of #EMD2024“.
FSK-PO fik virkelig sat det skånsomme fiskeri på dagsordenen på konferencen, og på mødet med DG Mare blev vigtige ting som bomtrawlsfiskeri og vigtigheden af, at EU bakker op om kystfiskeriet, endnu engang understreget.
Mere information hos Hanne/Marc.
Europæiske kystfiskere overleverer åbent brev til Kommissionen
I brevet opfordrede vi til, at fiskeri- og støttemulighederne omfordeles ved hjælp af sociale og miljømæssige kriterier (som krævet i artikel 17 i den fælles fiskeripolitik). For i løbet af fire årtier har subsidier og kvoter primært belønnet store fiskeriinteresser, hvilket har skabt et hav i ubalance. Her kan et skånsomt kystfiskeri med lille påvirkning af havmiljøet være en del af løsningen, hvis der indføres politikker, der begunstiger de mere skånsomme fiskerier.
Evalueringen af den fælles fiskeripolitik og Europa-Kommissionens nye mandat giver nu en ny mulighed for at gennemgå og revidere gennemførelsen af artikel 17 og herunder, hvordan fiskerirettighederne og udviklings-tilskuddene skal fordeles.
Flere oplysninger hos David.
Monopolet gik i fisk på Madens Folkemøde
Det var bare et af de spørgsmål, som et panel fra Alliancen for bæredygtigt fiskeri og akvakultur skulle svare på, da vi var på podiet i fredags på Madens Folkemøde på Lolland.
Sammen med MSC, Danmarks Fiskeriforening, Havhøst og Coop udgjorde vi panelet på en solbeskinnet dag, hvor storindkøberne og de fagprofessionelle var i flertal.
Svaret på spørgsmålet var selvfølgeligt ret enkelt: ”Køb fisk fra skånsomt kystfiskeri og spørg efter NaturSkånsom-mærket.”.
Flere oplysninger hos Tine.
Opstarts-møde i Aalborg i projekt Seaglow
Projektet tester forskellige pilotprojekter for ”alternative fremdriftssystemer” (i Sverige, Danmark og Estland), og vil på den baggrund anbefale løsninger for den europæiske fiskerflåde. Det er vores EU-paraplyorganisation LIFE, der leder og organiserer en række workshops og er vært for en afsluttende konference for at opsummere projektets resultater.
Vi ser frem til resultaterne af dette spændende samarbejde, der meget vel kan vise sig som en game-changer for brændstofforbruget. Til gavn for fiskeriet, samfundet og miljøet.
Flere oplysninger hos Marc.
Danske tangpionerer til opstartsmøde for projekt Tangdyrkning og Kystfiskeri i Havnsø
To fiskere fra Storebælt skal i de næste tre år nemlig prøve kræfter med tangproduktion. Målet er ganske simpelt, at de får afprøvet om tangdyrkning er en god forretning, der kan drives ved siden af deres kystfiskeri. Der er nemlig et stort potentiale i tang, og derfor en mulighed for, at tangproduktion kan blive en gevinst for kystfiskernes forretning.
Ud over fiskere er Havhøst, Fiskerikajen, Dansk Tang og FSK-PO med i projektet foruden virksomheden Koastal. Koastal er en virksomhed, der er særligt interessant for kystfiskerne. Det er en svensk virksomhed, der kører en slags tang-franchise. Det betyder, at man via et samarbejde med Koastal får udstyr og hjælp til at starte tangproduktion op. Det er Koastal, der ejer udstyret, som man som kystfisker så lejer. Det betyder, at man kan komme i gang relativt billigt og med alt den praktiske hjælp, man kunne ønske sig. Hvis det går godt med produktionen, og man vil fortsætte som tangdyrker, kan man enten fortsætte med at leje udstyret af Koastal eller købe det.
Læs mere om Koastal på Home | Koastal. Projektet er finansieret af Hav-, Fiskeri- og Akvakulturprogrammet 2021-2027 (EHFAF).
Mere information hos Hanne Winter på hanne@fskpo.dk.
Ordningen for tilskud til redskaber i kystfiskeriet er åben for ansøgninger
Man kan bl.a. få tilskud til:
- lave garn,
- tejner,
- ruser,
- dørge-/pilke-anlæg,
- langliner,
- krabbeknuser, pingere, strømmålere og sælsikre redskaber
- og ombygninger af fartøjet, der forbereder kvaliteten af fangsten (til taget, til kran, til køleanlæg).
Bemærk, at listen ikke er udtømmende, men man kan læse mere om, hvilke investeringer man kan få tilskud til på tilskudslisten. Bilag_1__Teknologisliste_til_EHFAF-ordningen_Investeringer_i_kystfiskeri_2024.pdf (fiskeristyrelsen.dk). Om ordningen på fiskeristyrelsen.dk/soeg-tilskud/investeringer-i-kystfiskeri. Og man kan se listen her i nyheden.
Man kan også kontakte Marc Eskelund på marc@fskpo.dk. Eller man kan ringe til Fiskeristyrelsen i Augustenborg på tlf.: 72 18 58 50, der er meget hjælpsomme til at besvare spørgsmål.
Vi skal gøre opmærksom på, at fartøjer, der fisker med passive redskaber og er under 12 meter, kan modtage 80% tilskud, mens øvrige fartøjer kan modtage 50% tilskud. Og husk at, har du modtaget ophugningsstøtte i forbindelse med Østersøen eller Brexit, kan du alligevel søge i denne pulje. Men naturligvis kun hvis du fortsætter med at fiske på et andet fartøj.
(Gen-)opret stenrev for fiskenes - og fiskeriets skyld
Stenrev er en rigtig god ide. På dem er der fisk, og det er godt for naturen – og for det skånsomme kystfiskeri. Men det er lige så vigtigt at stoppe ødelæggelsen, som det er at genoprette.
Stenfiskeri og bomtrawl
En af årsagerne til, at stenrevene nær vores kyster er forsvundet er, at stenene er fisket op og brugt til blandt andet bygning af havnemoler. 40 km2 (kvadratkilometer!) blotlagt stenoverflade fra stenrev i danske farvande er som minimum fisket op i tidligere tiders stenfiskeri. Stenfiskeri er i dag heldigvis forbudt ved lov.
Men stenrevene er stadig i fare. For det er ikke kun stenfiskeriet, der er en trussel imod vores havbund. Det er bomtrawlerne også. En del af bomtrawls-fiskeriet foregår nemlig i og på sten. Trawlene er indrettet til det. Så det er ikke kun fisk, de får i nettet. De får – præcis ligesom stenfiskerne – også både store og små sten med, som de bringer i havn. Det kræver,at myndighederne griber ind, men myndighedernes arbejde med at beskytte revene går kritisabelt langsomt.
”Gule rev” et godt og skræmmende eksempel
I 2017 begyndte Fiskeriministeriets embedsmænd arbejdet med at beskytte Natura 2000 området ”Gule Rev”s stenrev mod bomtrawlsfiskeri. I sidste uge otte (8!) år senere kom forslaget til beskyttelsen mod bomtrawl i høring. Imens har bomtrawlerne frit fisket løs på stenrevene. Og de gør det stadig. For et forbud mod ødelæggelsen er endnu ikke på plads, og det kan stadig vare noget tid inden bomtrawlsfiskeriet stoppes.
FSK-PO: Forbyd bomtrawl
I FSK mener vi, at bomtrawl bør udfases, og vi har i årevis presset på for, at som minimum Natura 2000områderne med stenrev blev beskyttet mod det ødelæggende fiskeri. For det er ikke kun fisk og bomtrawlere, der drager nytte af revene. Det gør de kystfiskere, der fisker skånsomt af hensyn til naturen, også. Og deres forretning og grundlag for fiskeri er smadret, når bomtrawlerne rykker ind.
Beskyttelsen kommer for sent – og FSK opfordre til kortlægning af skader
Fordi det har taget så længe at beskytte stenrevene, opfordrer FSK nu myndighederne til at kortlægge de ødelæggelser, der allerede er sket i områderne som følge af fiskeri med bomtrawl i de foreløbigt otte års tid, det har taget dem at komme med et forslag til beskyttelse. Herunder en undersøgelse af, hvad det potentielt har betydet for kystfiskernes fiskeri og forretning, at deres fiskepladser er blevet ødelagt.
Havbundes oaser skal genoprettes
“Stenrev er havbundens oaser” var navnet på en udgivelse helt tilbage fra 2003. Dengang var det lidt nyt med de stenrev. Men siden er det ene nyetablerede stenrev efter det andet heldigvis poppet op i danske farvande. Både som resultatet af fantastiske lokale ildsjæles indsats, og via fondsmidler og EU-projekter. Og der er nye stenrev i støbeskeen, støttet af staten. Og det er der brug for. For det er vigtigt at genoprette det tabte. Og det skal vi have meget mere af. Men det er også vigtigt at stoppe ødelæggelserne af det eksisterende, som sker lige nu. Så indsatserne skal gå på to ben. Genskabe det tabte og stoppe ødelæggelsen af de stenrev, vi kender. At sand- og råstofindvinding så gør sit til at ødelægge havbunden – ja det er en anden sag.
NB
Nifavne Polle, Kjærs Sten, Rullerække.. Det er ikke kun i de såkaldte Natura2000-områder, bomtrawlsfiskeri smadrer stenrev. Rev med så særegne navne som ”Nifavne Pollen”, ”Kjærs Sten” og ”Rullerække” er bare et lille udpluk af de stenrev i Nordsøen, som en kystfisker for år tilbage registrerede som “destrueret til ukendelighed”, som følge af fiskeri med f.eks. bomtrawl. Stenrev, der nu er en saga blot. For de rev, kom aldrig til at fremgå nogle af de officielle steder. Fordi det kun var fiskerne der kendte til dem.
Læs mere:
Få en oversigt over de stenrev, der i dag er nærmest udryddet på Stenrev (levendehav.dk).
INDFØRSEL AF KVOTE PÅ FISKERI AF STENBIDER
Med virkning fra den 18. marts 2024 indføres en kvote på fiskeri af stenbider. Den samlede kvote fastsættes til 24.356 kg levende vægt for 2024.
Hvordan fordeles kvoten
Af en samlet kvote på 24.356 kg afsættes 19.356 kg til ejere af fartøjer med tilladelse til fiskeri af stenbider. Af denne mængde vil restmængden fordeles ligeligt mellem fartøjerne i form af en kalenderugeration, som vil fremgå af den enkelte tilladelse. De resterende 5.000 kg af den samlede kvote afsættes til bifangst i andre fiskerier.
Ejere af fartøjer med eksisterende tilladelse til fiskeri af stenbider
Den skønnede restmængde fordeles ligeligt som en kalenderugeration på 40 kg levende vægt til fartøjsejere med tilladelse. Nye tilladelser med kalenderugerationen påført udstedes til alle fartøjsejere, som allerede har en tilladelse. De nye tilladelser erstatter de hidtidige udstedte tilladelser, som herefter bliver ugyldige.
Kalenderugerationen kan justeres, såfremt udviklingen i fiskeriet gør det nødvendigt. Det sker ved, at der udstedes nye tilladelser med justerede ugerationer.
Når den afsatte mængde på 19.356 kg skønnes opfisket, udsendes der med Digital Post en meddelelse til alle ejere af fartøjer med tilladelse til fiskeri af stenbider (tilladelse nr. 301) om, at tilladelsen ikke længere er gyldig, og fiskeri efter stenbider skal indstilles.
Ansøgning om tilladelse
Der kan fortsat efter ovenstående ændringer af vilkårene søges om tilladelse til fiskeri af stenbider, og tilladelsen vil blive udstedt på samme vilkår som eksisterende tilladelser. Det er kun fartøjer, der anvender bundgarn eller øvrige garnredskaber med en maskestørrelse på 220 mm helmaske og derover, som kan få tilladelse til fiskeri efter stenbider. Der ansøges ved at sende en e-mail til tilladelse@fiskeristyrelsen.dk.
Bifangst
Af den samlede kvote afsættes 5.000 kg til bifangst i fiskerier, der ikke er omfattet af krav om tilladelse til fiskeri af stenbider.
Læs den oprindelige nyhed fra Fiskeristyrelsen ved at klikke her.
TV2: FISKERISTYRELSEN HAR LEGALISERET ULOVLIGT FISKERI
Under overskriften “Styrelse fjernede i al hemmelighed regel, der skulle beskytte havmiljøet”, bragte TV2 News søndag den 17. marts historien om, at Fiskeristyrelsen har ignoreret ulovligt fiskeri af muslinger i Limfjorden og efterfølgende har gjort det lovligt med tilbagevirkende kraft. Det er sket ved hjælp af en vejledning, som først for nylig er blevet offentliggjort på styrelsens hjemmeside. FSK-PO mener, at det udgør et alvorligt svigt, ikke kun over for de lokale kystfiskere i de områder, hvor der er motorbegrænsning, bl.a. Limfjorden og Østersøens område 22, men også over for det havmiljø og de fiskebestande, som fiskerne jo er afhængige af.
Historien, som kan læses på TV2’s hjemmeside via dette link handler om ulovligt fiskeri af muslinger i Limfjorden. TV2 dokumenterer, at mindst 11 ud af 30 muslingeskibe i Limfjorden har fisket med ulovligt store motorer i årevis. Ifølge reglerne er det kun tilladt at bruge en motor på 130 KW, men i flere år har skibene brugt større motorer. Det gør det muligt at fiske mere effektivt med større, tungere og flere redskaber.
Det ulovlige fiskeri har ført til unfair konkurrence for fiskere, der anvender mere skånsomme redskaber, og har også betydet, at havbunden bliver konstant ophvirvlet og det øger iltsvindet i Limfjorden. Der er tale om en voldsom påvirkning af havmiljøet, og det svarer til at “plukke jordbær med en gravemaskine”, som forskeren Jørgen LS Hansen formulerer det.
Men det bliver endnu værre, da det viser sig, at Fiskeristyrelsen ikke kun undlod at straffe det ulovlige fiskeri, men også gjorde det lovligt ved at fortolke reglerne på en måde, der overskrider lovens rammer og med tilbagevirkende kraft. Dette er i strid med den lovgivning, som er vedtaget af demokratisk valgte politikere. Eksperter i forvaltning kalder det derfor for magtmisbrug.
Problemet er imidlertid ikke kun begrænset til Limfjorden. Formanden for FSK-PO Søren Jakobsen, udtaler til TV2 News: “Der er flere havområder, hvor man har indført begrænsninger for motorstørrelse for at undgå overfiskeri.” Han nævner desuden eksemplet med område 22 i Østersøen, hvor der er en begrænsning på 221 kW, hvor myndighederne også har undladt at håndhæve loven om motorstørrelse. Det har haft store konsekvenser for de lokale fiskere, som i mange år har kunnet se fartøjer med alt for store motorer fiske bl.a. torsk i området, hvad der har gjort dem i stand til at fange store mængder på kort tid. Og efterladt havmiljøet i en dårlig forfatning.
Der har tidligere været fokus på motorkraften i 2020, da Weekendavisen bragte en stor artikel, men dengang førte det desværre ikke til nogle ændringer.
Vi håber at ministeren nu tager denne sag meget alvorligt.
Link til WA artikel: www.weekendavisen.dk/2020-48/samfund/motorkraftmysteriet
FSK-PO BAKKER OP OM FORBUD MOD RØGGASVAND
Udledning af røggasvand forurener havmiljøet og er uforeneligt med FN’s Havretskonvention. Derfor er der bred opbakning blandt grønne organisationer til det forbud mod skibes udledning af røggasvand, som miljøministeren i dag præsenterer for Folketingets partier.
Flere og flere skibe udleder giftigt røggasvand direkte i havet til stor skade for havmiljøet. Derfor foreslog flere grønne organisationer for et år siden, at miljøminister Magnus Heunicke (S) forbød skibes udledning af røggasvand i de danske territoriale havområder (ud til 12 sømil-grænsen). Der er i dag over 100 restriktioner mod skibes udledning af røggasvand i andre lande. Men selv om de danske havområder er nogle af de mest belastende af skibenes røggasvand, så har Danmark fortsat ingen restriktioner på udledningen.
I fredags mødtes de grønne organisationer med miljøministeren og kan med tilfredshed konstatere, at ministeren har lyttet til de bekymringer, organisationerne rejste. Ministeren har undersøgt sagen i detaljer. De erhvervsøkonomiske omkostninger ved et forbud er meget begrænsede. Til gengæld vil et forbud være en stor gevinst for havmiljøet og gøre, at Danmark lever op til sine forpligtelser i FN’s Havretskonvention. Næste skridt er et internationalt forbud, da størstedelen af røggasvandet udledes i den internationale del af de danske havområder. De grønne organisationer presser på for at opnå dette via OSPAR, HELCOM, EU og IMO.
Røggasvand fra skibe
Et stigende antal skibe bruger såkaldte skrubbere, hvor røggassen fra skibene får et brusebad, hvorefter det forurenede røggasvand med giftige tungmetaller og tjærestoffer udledes direkte i havet. Alternativet til skrubbere er, at skibene blot anvender renere brændstoffer og nedbringer forureningen. Men da de renere brændstoffer er dyrere, er skrubbere attraktive. I 2008 var der tre skibe med skrubbere. Nu er der over 5.000.
Læs ministerens forslag: mim.dk/nyheder/pressemeddelelser/2024/marts/miljoeminister-vil-lave-forbud-nye-tal-viser-markant-udledning-af-farlige-stoffer-fra-skibe.
Se pressemeddelelsen her fra Rådet for Grøn Omstilling.
Flere oplysninger hos Hanne Winter eller Marc Eskelund.